Turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan u petak je naglasio važnost napora za uspostavljanje mira u susjednoj Siriji, pozivajući sve zagovornike mira da podrže ovaj poziv.
"Želimo mir u Siriji i očekujemo da svi koji se zalažu za mir podrže ovaj historijski apel", rekao je Erdogan u razgovoru s novinarima po povratku iz Washingtona, gdje je ove sedmice prisustvovao samitu lidera NATO-a.
Dotakao se i mirovnih napora Turkiye na području Sirije.
"Sjedinjene Američke Države i Iran bi trebali pozdraviti ove pozitivne pomake i podržati proces za okončanje ogromnih patnji. Pravedan mir u Siriji najviše bi koristio Turkiye. Najvažniji korak u ovom procesu je početak nove ere sa Sirijom”, rekao je Erdogan.
Komentarisao je i mogući sastanak sa sirijskim predsjednikom Basharom al-Assadom, što je nagovijestio i proteklih dana.
"Turski ministar vanjskih poslova Hakan Fidan radi sa sirijskim kolegom na razvoju mape puta, a mi ćemo poduzeti korake u skladu s tim", dodao je Erdogan te istakao:
"Već godinama težimo da ugasimo požar u susjednoj Siriji."
Građanski rat u Siriji traje duže od decenije.
“Naše najveće očekivanje je da niko neće biti uznemiren procesom u kojem Sirija gradi novu budućnost kao ujedinjena i cjelovita država”, kazao je turski predsjednik.
Upozorio je da će "terorističke grupe učiniti sve što mogu da zatruju mirovni proces u Siriji".
"Planiraće provokacije i postavljati zamke. Svjesni smo svih ovih planova ali smo i spremni”, poručio je.
Erdogan je prošle sedmice nagovijestio novu diplomatsku mirovnu inicijativu s Damaskom, sugerirajući mogući poziv sirijskom predsjedniku Basharu al-Assadu.
PKK, Palestina, Azerbejdžan i Armenija
Dotakao se također i odnosa sa sjevernim Irakom.
"Naš stav prema administraciji u Sulaymaniyahu na sjeveru Iraka neće se promijeniti sve dok se ne distanciraju od terorističke organizacije PKK", kazao je Erdogan.
Turkiye se posljednjih mjeseci žalila na saradnju između Patriotske unije Kurdistana (PUK) u Sulaymaniyahu i terorističke grupe PKK.
Erdogan je komentarisao i razorni rat Izraela u Pojasu Gaze, koji traje već deveti mjesec.
“Oni koji žele stati na pravu stranu historije trebaju priznati državu Palestinu. Iskren i pravedan pristup to i zahtijeva”, rekao je turski lider.
Dotakavši se kopnene rute na južnom Kavkazu, Erdogan je kazao da bi kopnena ruta kroz koridor Zengezur, koja povezuje Azerbejdžan sa njegovim Nakhchivanom "bila od koristi svima, posebno Azerbejdžanu, Armeniji i Iranu".
Regija Zengezur je prvobitno bila dio Azerbejdžana, iako su je Sovjeti dali Armeniji 1920-ih godina, ostavljajući Azerbejdžan lišen direktnog kopnenog puta do Nakhchivana.
Nakon 44-dnevnog rata s Armenijom u jesen 2020. godine, Azerbejdžan se fokusirao na izgradnju infrastrukture, uključujući autoputeve i željezničku prugu od 43 kilometra kroz koridor.
Erdogan je također izrazio negodovanje zbog ograničenja Njemačke u kontekstu prodaje u odbrambenoj industriji, rekavši da takva ograničenja među saveznicima u NATO-u ne dolikuju NATO savezu.
Također se usprotivio njemačkoj carinskoj upravi zbog obustavljanja isporuke turbina za nuklearnu elektranu Akkuyu, koja je u izgradnji u južnoj Turkiye.
Komentarišući proces nabavke aviona F-16 od SAD-a, Erdogan je kazao da ministri i institucije pomno prate proces kako bi dobili brze rezultate.
Erdogan je istakao da je prioritet ispunjenje zahtjeva Turkiye za F-16, dodajući da ne treba fokus biti na finansijskim aspektima.
Na kraju je također najavio moguću posjetu Kini nakon Generalne skupštine Ujedinjenih naroda (GSUN) ove jeseni, izrazivši nadu da će kineski predsjednik Xi Jinping sljedeće godine posjetiti Turkiye u uzvratnoj posjeti.